Přečtěte si co je nového v agilním světě, která témata jsou pro mě zajímavá.
Jedním z hlavních problémů, který blokuje ScrumMastery, aby ukázali organizaci svoji hodnotu je, že se nikdy nezbavili pocitu, že jsou zodpovědní za delivery. Pořád mají pocit, že když je tu problém, musí ho vyřešit. Pořád žijí ve světě projekťáků, asistentů, maminek. A firmy je v tom utvrzují tím, že je pasují do rolí delivery managerů, Project managerů … Continue reading "ScrumMaster není zodpovědný za delivery" The post ScrumMaster není zodpovědný za delivery first appeared on Zuzi's Blog o Agilu a Scrumu.
Jedním z hlavních problémů, který blokuje ScrumMastery, aby ukázali organizaci svoji hodnotu je, že se nikdy nezbavili pocitu, že jsou zodpovědní za delivery. Pořád mají pocit, že když je tu problém, musí ho vyřešit. Pořád žijí ve světě projekťáků, asistentů, maminek. A firmy je v tom utvrzují tím, že je pasují do rolí delivery managerů, Project managerů se Scrumem a podobně. Takové lidi agilní týmy nejen že nepotřebují, ale jsou řekla bych až kontraproduktivní. Cílem ScrumMastera není řešit, ale postavit dobře fungující samoorganizované týmy. Týmy, které jsou schopné si převzít za své problémy a rozhodnutí vlastnictví a zodpovědnost. Týmy, které se neustále zlepšují, pomáhají si. ScrumMaster, který týmu nedá prostor udělat chybu a poučit se z ní, dělá týmu vlastně takovou medvědí službu. Takže jestli chcete mít dobře fungující Scrum, sežeňte si ScrumMastera, který tohle chápe. Být ScrumMasterem je leadership role. Skvělý ScrumMaster umí stavět highperforming týmy ze skupiny jednotlivců, umí lidi pro agile a Scrum nadchnout, protože staví prostředí s energií, motivované, dodávající organizaci hodnotu. A pro to platí jedna pre-requisita. ScrumMasteři musí mít agile a Scrum rádi, musí mu sami věřit. Je to vidět i na mých kurzech. Nejtěžší není lidi naučit Scrum framework. Nejtěžší je předat jim jiný styl myšlení a předat jim víru, že to dokážou. Agile funguje, agilní týmy dodávají organizaci více hodnoty než ty neagilní. Scrum funguje, dává všemu energii. A jestli máte pocit, že u vás to tak není, nebojte se mi ozvat a říct si o pomoc. Často pohled zvenku vidí víc než ten zevnitř. The post ScrumMaster není zodpovědný za delivery first appeared on Zuzi's Blog o Agilu a Scrumu.
Když jsem u zákazníka začínala v agilním týmu, nijak zvlášť mě to neoslnilo. Připadalo mi to jako jen další proces, trochu nesmyslný, otravný. Tak se asi cítí spousta lidí, když začíná. Pro spoustu lidí kolem mě to byl šok. Velká korporace, dvacet let pracovali jako jednotlivci, každý ve svém kubiklu a s nikým nemluvili. Každé pondělí … Continue reading "Tým není skupina jednotlivců" The post Tým není skupina jednotlivců first appeared on Zuzi's Blog o Agilu a Scrumu.
Když jsem u zákazníka začínala v agilním týmu, nijak zvlášť mě to neoslnilo. Připadalo mi to jako jen další proces, trochu nesmyslný, otravný. Tak se asi cítí spousta lidí, když začíná. Pro spoustu lidí kolem mě to byl šok. Velká korporace, dvacet let pracovali jako jednotlivci, každý ve svém kubiklu a s nikým nemluvili. Každé pondělí status meeting, a to bylo vše. A přes noc se octli v labu, kde měli párově programovat, a dělat všechny Scrum eventy, spolupracovat. <img loading="lazy" class="alignnone wp-image-1213 size-full" src="http://soch.cz/blog/wp-content/uploads/2025/11/2023-02-03-07.26.36.png" alt="Agile journey" width="2048" height="1536" srcset="https://soch.cz/blog/wp-content/uploads/2025/11/2023-02-03-07.26.36.png 2048w, https://soch.cz/blog/wp-content/uploads/2025/11/2023-02-03-07.26.36-300x225.png 300w, https://soch.cz/blog/wp-content/uploads/2025/11/2023-02-03-07.26.36-1024x768.png 1024w, https://soch.cz/blog/wp-content/uploads/2025/11/2023-02-03-07.26.36-768x576.png 768w, https://soch.cz/blog/wp-content/uploads/2025/11/2023-02-03-07.26.36-1536x1152.png 1536w, https://soch.cz/blog/wp-content/uploads/2025/11/2023-02-03-07.26.36-1200x900.png 1200w" sizes="(max-width: 709px) 85vw, (max-width: 909px) 67vw, (max-width: 1362px) 62vw, 840px" /> Když jsem se vrátila, začali jsme Scrum implementovat. No, zákazník to chce, tak nám nic jiného nezbývá. Musíme. Nic moc jsme or toho nečekali. Žádné velké problémy nás netrápily. Uměli jsme věci rozmyslet, naplánovat, dodat. Nic co by nás pálilo. O to větší bylo naše překvapení, když jsme zjistili, že tenhle divnej proces z nás udělal lepší tým. Umožnil nám se posunout, zlepšit se. A to jsme si mysleli, že jsme skvělý tým. Nebyli. Byli jsme skupina dobře spolupracujících expertů. Tam někde jsem se o Scrum a Agile začala poprvé zajímat. Překvapilo mě, že takhle skvěle funguje. Že umožní věci, které jste si ani neuměli představit. Tam někde se zrodilo moje nadšení a víra, že tohle je ta cesta. Začali jsme nejen dělat agile a implementovat Scrum, ale opravdu být agilní. Za ty roky co se Agilu a Scrumu věnuji jsem pomohla stovkám firem pochopit o čem Agile a Scrum je. Nejen jako proces, ani metoda, ale jako přístup k práci, a životu. Viděla jsem spousty zmatlaných transformací, fake Scrumů a dark Agilu. A spoustě pomohla pochopit o čem to je. Pomohla jim ho postavit tak, aby fungoval. A mít agilní svět rádi. Vaše cesta bude jiná, každý tým je jiný. Agilita je v dnešním dynamickém a nepredikovatelném světě potřeba víc než kdy jindy. AI svět zrychluje, Agilita dodává adaptivnost a odolnost. A ty jsou potřeba víc než kdy jindy. Když jednou zažijete dobře fungující agilní tým, už nikdy nebudete chtít zpět. A nebojte se mi ozvat a říct si o pomoc. Často pohled zvenku vidí víc než ten zevnitř. The post Tým není skupina jednotlivců first appeared on Zuzi's Blog o Agilu a Scrumu.
ScrumMasteři by měli být skvělými facilitátory. V praxi tomu tak ale bohužel často není. Většina ScrumMasterů nic nefacilituje, jen organizuje. Já, když jsem začínala, jsem na tom nebyla o moc líp. Naštěstí jsem dělala ScrumMastera ve firmě, která byla hodně otevřená a zaměřená na spolupráci, a tak mi to málo co mě někdo naučil stačilo, … Continue reading "Umění facilitovat" The post Umění facilitovat first appeared on Zuzi's Blog o Agilu a Scrumu.
ScrumMasteři by měli být skvělými facilitátory. V praxi tomu tak ale bohužel často není. Většina ScrumMasterů nic nefacilituje, jen organizuje. Já, když jsem začínala, jsem na tom nebyla o moc líp. Naštěstí jsem dělala ScrumMastera ve firmě, která byla hodně otevřená a zaměřená na spolupráci, a tak mi to málo co mě někdo naučil stačilo, abych z retrospektivy vždy něco dostala. Dnes by se dalo říct, že mě facilitace různých konverzací a workshopů baví možná víc než standardní vysvětlování. Jde tam rychle ukázat hodnotu. Pomoct lidem si z toho dne něco odnést. Nedávno jsem facilitovala offsite strategickou konverzaci leadership týmu v Praze. Vůbec jsem netušila, jak budou reagovat a spolupracovat. Sedlo si to moc dobře. Odnesli si několik stragických rozhodnutí. Jak bylo vidět ze zpětné vazby – více než čekali. Jaká byla moje cesta k facilitaci? Začalo to odmítáním, je to nanic, o to se nebudu zajímat. Druhá fáze – je to o praktikách. Jé další nástroj. Jupí. Třetí fáze byla o uvědomění si, že to není o praktikách, ale o schopnosti vnímat co se děje mezi lidmi. Čím méně facilitátoři rozumí tématu, tím je to jednodušší. Musí více vnímat co se děje mezi lidmi, zaměřit se na vztahy a energii. Chcete si facilitaci zkusit na situacích agilního světa? Přijďte na náš CAF – Certified Agile Facilitator kurz a staňte se lepším facilitátorem. Hledáte efektivního facilitátora, který zvládá složité situace a pomůže vám vygenerovat výsledky? Nebojte se mi ozvat a říct si o pomoc. Facilitátor nemusí být expert, zato musí být neutrální a to člověk zvenku vždy je. The post Umění facilitovat first appeared on Zuzi's Blog o Agilu a Scrumu.
I když se agile stává pomalu standardem, v organizacích pořád přežívá spousta nedorozumění. Tyto mýty často nevyplývají z nedostatku znalostí, ale spíše z nepochopení základních principů agilního světa. Mnoho týmů stále spoléhá na rychlost dodávky jako hlavní metriku pro měření úspěchu. Velocity je zajímavý indikátor, který je ale často zavádějící. Rychle neznamená lépe. Větší rychlost … Continue reading "Nevěřte všemu: Agilní organizace" The post Nevěřte všemu: Agilní organizace first appeared on Zuzi's Blog o Agilu a Scrumu.
I když se agile stává pomalu standardem, v organizacích pořád přežívá spousta nedorozumění. Tyto mýty často nevyplývají z nedostatku znalostí, ale spíše z nepochopení základních principů agilního světa. Mnoho týmů stále spoléhá na rychlost dodávky jako hlavní metriku pro měření úspěchu. Velocity je zajímavý indikátor, který je ale často zavádějící. Rychle neznamená lépe. Větší rychlost nemá žádnou spojitost s větší hodnotu. V agilním světě jdeme často radši pomaleji správným směrem, než rychle špatným směrem. V agilním světě často nevíme jak konkrétního byznysového cíle dosáhnout. Máme spoustu možností co bychom mohli dělat, ale nevíme, která z nich zafunguje. A tak to jediné co s tím dokážeme dělat, je spolehnout se na zpětnou vazbu od zákazníků a společně hledat co přináší největší hodnotu. A to celé se samozřejmě násobí ve větších produktech. Úspěch scalingu není jen o aplikaci agilních praktik na více týmů pracujících paralelně na stejném produktu, ale o sladění firemní strategie, stejné vnímání hodnoty a synchronizace práce napříč celou organizací. Dobrá definice value streamů je klíčem k úspěchu a to, jak jednotlivé týmy přispívají k dosažení organizačních cílů je dobrým ukazatelem, že jdeme správnou cestou. Snažíme se měřit business hodnotu (outcome), ne jen výstup práce (output). Proto stále častěji měříme například jak týmy dosahují byznysových OKRs, NPS a spokojenost zákazníků namísto již zmíněné velocity. Na úrovni týmu se díváme na ukazatele jako je cycle time, lead time a flow efficiency, které lépe reflektují celkový výkon systému. Mnoho organizací také věří, že jakmile implementují framework jako například Scrum, transformace končí. Agile je ale nekonečný proces přizpůsobování a zlepšování. Implementace frameworku je jen prvním krokem, který může vaši cestu nastartovat. Skutečná agilita znamená hlubší kulturní změnu, a ta trvá. Agilními se stanete tehdy, když neustálou změnu a hledání zlepšení přijmete za své. Ostatně i skvělé samoorganizované týmy se potřebují neustále zlepšovat aby takzvaně neusnuly na vavřínech. The post Nevěřte všemu: Agilní organizace first appeared on Zuzi's Blog o Agilu a Scrumu.
Nedávno Business Agility Institute zveřejnil novou Zprávu o business agilitě 2025 a data jasně ukazují, že agile rozhodně není mrtvý. Právě naopak – business agilita je dobrá investice. Organizace, které v roce 2025 zvýšily svou business agilitu, výrazně překonaly konkurenci v růstu tržeb. V průměru dosáhly firmy se zvyšující se agilitou až 10,3% růstu tržeb, … Continue reading "Business agilita v organizacích" The post Business agilita v organizacích first appeared on Zuzi's Blog o Agilu a Scrumu.
Nedávno Business Agility Institute zveřejnil novou Zprávu o business agilitě 2025 a data jasně ukazují, že agile rozhodně není mrtvý. Právě naopak – business agilita je dobrá investice. Organizace, které v roce 2025 zvýšily svou business agilitu, výrazně překonaly konkurenci v růstu tržeb. V průměru dosáhly firmy se zvyšující se agilitou až 10,3% růstu tržeb, zatímco průměr všech organizací byl 5,1 % a organizace s klesající úrovní agility zaostávaly s pouhými 3,5 %. Data jasně ukazují, že investice do business agility není jen kulturní nebo provozní volbou, ale přímým zdrojem měřitelných byznysových výsledků. Největší výzvy v oblasti business agility přitom nesouvisí s procesy nebo frameworky – jsou hluboce kulturní a systémové. Nejvyšší negativní dopad mají nedostatečné leadership schopnosti, fixní myšlení a absence jasného směru či cíle transformace, často umocněné příliš úzkým rozsahem změn, který nevede ke skutečné transformaci. Na střední úrovni se organizace potýkají s odporem ke změně, nevhodnými způsoby práce, nesouladem mezi lídry a byznysovými oblastmi, nízkou autonomií v rozhodování a nedostatkem klíčových dovedností či talentů – to vše ještě zhoršuje probíhající tržní a globální nejistota. Problémy s nižším dopadem, jako je špatná prioritizace nebo nadměrné WIP, jsou pak většinou spíše symptomy těchto hlubších systémových příčin než jejich skutečným zdrojem. Nikdy není pozdě začít vnímat business agilitu jako strategickou schopnost. Pokud chcete posílit tyto oblasti, přidejte se k našemu programu agilního leadershipu a pořiďte si mou knihu Agile Leader: Leveraging the Power of Influence. The post Business agilita v organizacích first appeared on Zuzi's Blog o Agilu a Scrumu.
ScrumMaster je zodpovědný za zlepšení organizace
Připadá mi, že spousta ScrumMasterů zapomněla, že jejich hlavním cílem není mít kolem sebe spokojené lidi, ale dosahovat výsledků. A tím, aby náhodou nedošlo k mýlce, ani náhodou nemyslím, že jsou zodpovědní za velocity, estimates, ani maximalizaci dodávky v rámci Sprintu. To je všechno podružné. Více zdaleka neznamená lepší výsledek. Skvělí ScrumMasteři mají na věci … Continue reading "ScrumMaster je zodpovědný za zlepšení organizace" The post ScrumMaster je zodpovědný za zlepšení organizace first appeared on Zuzi's Blog o Agilu a Scrumu.
Připadá mi, že spousta ScrumMasterů zapomněla, že jejich hlavním cílem není mít kolem sebe spokojené lidi, ale dosahovat výsledků. A tím, aby náhodou nedošlo k mýlce, ani náhodou nemyslím, že jsou zodpovědní za velocity, estimates, ani maximalizaci dodávky v rámci Sprintu. To je všechno podružné. Více zdaleka neznamená lepší výsledek. Skvělí ScrumMasteři mají na věci úplně jiný pohled. Jejich hlavním cílem je dosáhnout zlepšení. Zlepšení celkového fungování organizace. A protože v Agilu rádi začínáme s malými kroky, ScrumMasteři začínají s týmem a hledají zlepšení jeho fungování. Většinou nejde o rychlé zvednutí efektivity a krátkodobé cíle, ale právě naopak. ScrumMasteři by měli hledat změny na systémové úrovni. Změny, které fundamentálně upraví fungování v dlouhodobém horizontu. Jen tak se dá dosáhnout signifikantních výsledků. Co tady takový ScrumMaster dělá? Pozoruje. ScrumMaster není ten, kdo produkt vytváří, protože tím by ztratil nadhled. Je to naopak ten, kdo dokáže nezaujatě na vnímat fungování procesů a identifikovat místa, která nejsou efektivní. Často se tedy dívá na to, jak funguje spolupráce ať už v rámci týmu, mezi týmy, nebo se zákazníkem. Hledá místa kde se čeká, závislosti, neporozumění a na základě pozorování potom navrhuje systémová zlepšení celkového fungování. Co je příklad takový systémových změn? Vytvoření multifunkčních týmů, kteří spolupracují na jednom cíli (cross-functional tým) Zvýšení viditelnosti výstupů jednotlivých členů, týmu jako celku a fungování organizace (radical transparency) Zavedení prostředí, které dává lidem větší autonomii se rozhodnout (self-management) Nastavení důvěry a psychologické bezpečnosti vedoucí k zodpovědnosti (pocit bezpečí je pre-requisita) Návrh businesových metrik a change management na jejich základě (business value, customer-centric mindset) Asi by se toho našlo víc, ale tohle takový základ. Hlavně nezapomeňte, že žádnou změnu neděláte proto, abyste byli agilní, ale proto, abyste firmě pomohli být úspěšnější. The post ScrumMaster je zodpovědný za zlepšení organizace first appeared on Zuzi's Blog o Agilu a Scrumu.
Agile Prague konferenci byste si neměli nechat ujít
Každý rok v září už třináct let pořádáme konferenci Agile Prague. Za ty roky se vypracovala do světové špičky a letos má opravdu vynikající program. Letošní Agile Prague proběhne 15. a 16. září 2025 a rozhodně byste u toho neměli chybět. Konferenci jsem založil s jediným cílem – přivést do Prahy inspirativní lidi, které stojí … Continue reading "Agile Prague konferenci byste si neměli nechat ujít" The post Agile Prague konferenci byste si neměli nechat ujít first appeared on Zuzi's Blog o Agilu a Scrumu.
Každý rok v září už třináct let pořádáme konferenci Agile Prague. Za ty roky se vypracovala do světové špičky a letos má opravdu vynikající program. Letošní Agile Prague proběhne 15. a 16. září 2025 a rozhodně byste u toho neměli chybět. Konferenci jsem založil s jediným cílem – přivést do Prahy inspirativní lidi, které stojí za to si poslechnout. Jako někdo, kdo pomáhá firmám upět v dnešním měnícím se světě, vidím v pozvání špičkových speakerů z celého světa skvělou příležitost, jak sdílet nové myšlenky a posunout agilní komunitu dál. Věřím, že změny začínají právě tam, kde se lidé potkávají a challengují status quo. A právě AgilePrague je tím správným místem kde vase změna může začít. Agile Prague rozhodně není klasická konference kde budete jen poslochat. Je to živé, energické setkání agilních nadšenců z celého světa. Čekají vás inspirativní talky, praktické workshopy, a hlavně – reálné příběhy, reální lidé a skutečná změna. Zajímá vás o čem se bude mluvi? Podívejte se na program pro rok 2025 na agileprague.com. Co ale Agile Prague dělá opravdu výjimečnou, je její formát. Není to jen poslouchání ale můžete se přímo zapojit: Open Space – místo, kde tvoříte program vy sami. Přijďte s otázkami, příběhy nebo jen s chutí konverzovat o něčem, co vás zajímá. Navrhněte téma, nebo se přidejte k tématu které vás zajímá. Coaching Clinic – osobní setkání se zkušeným agilním coachem. Můžete přijít pro radu, koučování, mentoring nebo jen popovídat o tom, co vás v agilním světě trápí nebo těší. Zkrátka, Agile Prague je víc než jen konference. Je to místo, kde se potkávají lidé, místo kde vznikaní nápady a inspirace. <img loading="lazy" class="alignnone wp-image-1210 size-large" src="http://soch.cz/blog/wp-content/uploads/2025/06/speakers-1024x608.png" alt="Speakers Agile Prague 2025" width="840" height="499" srcset="https://soch.cz/blog/wp-content/uploads/2025/06/speakers-1024x608.png 1024w, https://soch.cz/blog/wp-content/uploads/2025/06/speakers-300x178.png 300w, https://soch.cz/blog/wp-content/uploads/2025/06/speakers-768x456.png 768w, https://soch.cz/blog/wp-content/uploads/2025/06/speakers-1536x912.png 1536w, https://soch.cz/blog/wp-content/uploads/2025/06/speakers-1200x712.png 1200w, https://soch.cz/blog/wp-content/uploads/2025/06/speakers.png 1860w" sizes="(max-width: 709px) 85vw, (max-width: 909px) 67vw, (max-width: 1362px) 62vw, 840px" /> Ať už jste Scrum Master, Product Owner, Leader nebo se jen zajímáte o lepší způsoby práce, najdete zde inspirující lidi a odejdete nejen s novými nápady, ale i s novými přáteli. Bonus: Letos pořádáme dva workshopy hned po konferenci: Návrh agilních organizací s Jurgenem De Smetem – Naučte se, jak formovat agilní organizace, které jsou skutečně adaptivní, odolné a zaměřené na lidi. Certifikace ICAgile Agile Coaching (ICP-ACC) s Johnem Barrattem – Prohloubení vašich koučovacích dovedností a získání celosvětově uznávané certifikace v agilním coachingu. Přijďte k nám letos v září do Prahy. Zaregistrujte se včas, máme obvykle vyprodáno. The post Agile Prague konferenci byste si neměli nechat ujít first appeared on Zuzi's Blog o Agilu a Scrumu.
Tradiční organizace často hodnotí úspěch na základě výstupů, jako je počet dokončených úkolů a funkcionalit. V Agilním světě se naopak klade důraz na dodanou business hodnotu, kterou přinášíme zákazníkům a organizaci. Používají se na to metriky jako je Customer Satisfaction (CSAT), tedy jak jsou zákazníci spokojeni s výsledky vaší práce, Net Promoter Score (NPS), tedy … Continue reading "Jak měřit úspěch agilní transformace" The post Jak měřit úspěch agilní transformace first appeared on Zuzi's Blog o Agilu a Scrumu.
Tradiční organizace často hodnotí úspěch na základě výstupů, jako je počet dokončených úkolů a funkcionalit. V Agilním světě se naopak klade důraz na dodanou business hodnotu, kterou přinášíme zákazníkům a organizaci. Používají se na to metriky jako je Customer Satisfaction (CSAT), tedy jak jsou zákazníci spokojeni s výsledky vaší práce, Net Promoter Score (NPS), tedy jaká je pravděpodobnost že váš produkt nebo službu budou zákazníci doporučovat, Time to Market, tedy jak rychle trvá nasadit požadavek, a v samozřejmě i klasické business metriky jako jsou vyšší příjmy, snížení nákladů a získání nových uživatelů. Jedním z klíčových ukazatelů úspěšného agilního týmu je jeho schopnost efektivně doručovat práci. Je tedy dobré se podívat na fungování týmů ze systémového pohledu a vizualizovat překážky a optimalizovat jejich fungování. Agile a Lean jsou si velice blízko, a tak běžné Lean metriky se často hodí i v agilním světě. Například Cycle Time, tedy doba od zahájení práce na úkolu po jeho dokončení, Lead Time, tedy celková doba od vzniku požadavku po jeho doručení, Throughput, tedy počet dokončených úkolů za určitý časový úsek, nebo Flow Efficiency, tedy procento uvádějící poměr času práce vs. čekání. Na různých Kanban boardech pak práci vizualizujeme a hledáme, jak zlepšit naše fungování. Dalším zajímavým ukazatelem je spokojenost a motivovace týmu. Týmy, které cítí podporu a smysluplnost své práce jsou produktivnější a odolnější vůči stresu. Měřit můžete například Team Satisfaction, tedy spokojenost týmu, Employee Net Promoter Score (eNPS), tedy jaká je pravděpodobnost, že členové týmu doporučí práci v této organizaci, Psychological Safety Score, tedy jak bezpečné je prostředí v organizaci a nakolik jsou členové týmu ochotni sdílet své názory a nápady. Agilní týmy by se měly starat také o udržitelnost a kvalitu produktu. V tomto kontextu se pak často měří metriky jako je Defect Rate, tedy počet chyb reportovaných po dokončení, Code Coverage, tedy procento kódu pokrytého testy, Technical Debt, tedy hodnota technického dluhu a Release Frequency tedy jak často je produkt nasazován do produkce. Pravidelné code reviews, automatické testy, continuous integration, a refactoring v průběhu Sprintů by měly být v dnešním době už standardem. Je dobré si ve firmě nastavit vyvážený mix toho co měříte, kombinovat metriky z různých oblastí a sledovat je v kontextu, aby se vám nestalo, že přílišný fokus na jednu konkrétní metriku zabije všechno ostatní. Ale hlavně, měřte jen to, na jehož základě jste ochotni něco změnit. Metriky, které vám nepomáhají se zlepšit jenom zbytečně berou čas. The post Jak měřit úspěch agilní transformace first appeared on Zuzi's Blog o Agilu a Scrumu.
Jeden ze zajímavých je konceptů, který mě poslední době zaujal je Org Topologies. Je to způsob, jak se dívat na strukturu organizace a její schopnost doručovat hodnotu v komplexním prostředí. Není to další framework ani žádná pevně daná pravidla nebo procesy. Jde spíše o takový mentální model, který pomáhá identifikovat, jak struktura organizace ovlivňuje její … Continue reading "Organizational Topologies" The post Organizational Topologies first appeared on Zuzi's Blog o Agilu a Scrumu.
Jeden ze zajímavých je konceptů, který mě poslední době zaujal je Org Topologies. Je to způsob, jak se dívat na strukturu organizace a její schopnost doručovat hodnotu v komplexním prostředí. Není to další framework ani žádná pevně daná pravidla nebo procesy. Jde spíše o takový mentální model, který pomáhá identifikovat, jak struktura organizace ovlivňuje její schopnost inovovat, adaptovat se a doručovat hodnotu, a jak propojit strategii, komunikaci a synchronizaci mezi týmy. Scaling frameworky často přicházejí s definovanými patterny, strukturami a procesy. To není samo o sobě špatně, ale dost často to vede k situaci, kdy firmy slepě implementují framework, aniž by řešily skutečné problémy, které mají. Základem Org Topologies konceptu je porozumění kontextu vaší organizace. Org Topologies nepředepisují jednotný recept, ale nabízejí principy, jak odhalit, co ve vaší situaci funguje nejlépe, kladou důraz na optimalizaci business hodnoty a adaptabilitu před rigidní strukturou. Je to jako když máte kompas namísto mapy. Kompas vám řekne, kde je sever, ale zbytek cesty musíte najít sami. <img loading="lazy" class="alignnone wp-image-1205" title="Org Topologies" src="http://soch.cz/blog/wp-content/uploads/2025/01/Screenshot-2025-01-23-at-11.15.19 AM-265x300.png" alt="" width="500" height="567" srcset="https://soch.cz/blog/wp-content/uploads/2025/01/Screenshot-2025-01-23-at-11.15.19 AM-265x300.png 265w, https://soch.cz/blog/wp-content/uploads/2025/01/Screenshot-2025-01-23-at-11.15.19 AM-768x871.png 768w, https://soch.cz/blog/wp-content/uploads/2025/01/Screenshot-2025-01-23-at-11.15.19 AM.png 850w" sizes="(max-width: 500px) 85vw, 500px" /> A jak to použít v praxi? **Začněte s popsáním business hodnoty**: Podívejte se na to, kudy proudí hodnota ve vaší organizaci. Kde jsou bottlenecky? Jak spolu komunikují jednotlivé týmy? **Zmapujte vaši topologii**: Jaké vzorce a spolupráci mezi týmy vidíte? Kde to drhne? Kde jsou dependence? **Experimentujte**: Zkuste malé změny, sledujte jejich dopad a iterujte. **Zapojte lidi**: To nejlepší na Org Topologies je, že zapojují lidi napříč organizací, protože komunikace a vztahy jsou klíčové. **Nezapomínejte na adaptaci**: Vaše topologie se bude muset měnit s tím, jak roste organizace nebo se mění trh. Dívejte se na to jako na nikdy nekončící cestu. Organizational Topologies jsou skvělým nástrojem, který vám pomůže pochopit, proč vaše organizace funguje tak, jak funguje. Nejde o kopírování nějakého frameworku, ale o hledání těch správných odpovědí pro vaše specifické podmínky a kontext. Je čas skončit s nefunkčním „Dark Scrumem“ a „fake agilem“ a je čas začít měnit fungování organizace. Organization Topologies přináší dobrý koncept, jak takovou změna nastartovat. The post Organizational Topologies first appeared on Zuzi's Blog o Agilu a Scrumu.
Konflikty nemusí být vždycky špatné. Konflikt je nevyhnutelnou součástí týmové dynamiky. Ale zatímco některé konflikty jsou zdravé a užitečné pro otevření různých perspektiv, jiné budou tým brzdit a negativně ovlivňovat energii, motivaci a produktivitu týmu. Prvním krokem k jejich efektivnímu řešení je pochopení jejich povahy. Jde o věcnou neshodu ohledně dat, informací nebo interpretace skutečností, … Continue reading "Řešení konfliktů v agilních týmech" The post Řešení konfliktů v agilních týmech first appeared on Zuzi's Blog o Agilu a Scrumu.
Konflikty nemusí být vždycky špatné. Konflikt je nevyhnutelnou součástí týmové dynamiky. Ale zatímco některé konflikty jsou zdravé a užitečné pro otevření různých perspektiv, jiné budou tým brzdit a negativně ovlivňovat energii, motivaci a produktivitu týmu. Prvním krokem k jejich efektivnímu řešení je pochopení jejich povahy. Jde o věcnou neshodu ohledně dat, informací nebo interpretace skutečností, nebo nesouhlas se způsobem jakým tým pracuje, nebo jde o rozdíly v hodnotách, osobních cílech nebo přístupu a nebo v neposlední řadě o konflikty v osobní rovině, založené na vztazích, emocích nebo nedostatku důvěry. Většinou je dobré se podívat na příčinu a udělat si root cause analýzu dané situace. Je konflikt důsledkem povrchového problému jako je špatná komunikace, nebo hlubší systémové příčiny jako jsou nejasné cíle. V některých situacích můžete komplexní situaci příčin a následků vizualizovat nástroji jako jsou causal loop diagrams které slouží k mapování komplexní dynamiky týmu. Obecně se dá říct, že týmy, které se cítí bezpečně při vyjadřování nesouhlasu nebo sdílení odlišných názorů, mají menší tendenci upadat do destruktivních konfliktů. Proto se vyplatí investovat do takzvané psychologické bezpečnosti a pozitivity v rámci týmu třeba tím, že budete podporovat otevřenou komunikaci a povzbuzovat tým k vyjadřování názorů, i když nejsou úplně ve shodě s ostatními. Naučíte se respektovat rozdílné perspektivy a aktivně oceňovat různé přístupy a nápady a hlavně budete mít dobrého facilitátora který je garantem bezpečného prostředí. Takovou roli v aktuálním světě často zastává ScrumMaster, který by měl být nestranný, a dbát na to, aby dialog zůstal konstruktivní. Konflikty se často eskalují, protože účastníci diskuse necítí zájem ostatních. V takové situaci pomáhají praktiky jako je Active listening, tedy aktivní naslouchání, kde používáme kladení otevřených otázek nebo parafrázování k ověření pochopení (např. “Pokud tě správně chápu, myslíš, že…”). Konflikty v týmech nejsou selháním, ale přirozenou součástí spolupráce. Klíčem je naučit se je včas rozeznat, najít příčinu, a dostat je facilitací do konstruktivní roviny. A to je právě skill který by správní ScrumMasteři měli mít. No a jestli máte pocit, že vám v týmu chybí energie, a že lidi chodí do práce jen proto že musí, tak dejte vědět a něco s tím uděláme The post Řešení konfliktů v agilních týmech first appeared on Zuzi's Blog o Agilu a Scrumu.
Základním stavebním kamenem agilního prostředí je spolupráce jak v rámci týmu, tak se zákazníky a stakeholdery. A to není v dnešním často distribuovaném prostředí snadné. Práce na dálku přináší specifické komunikační bariéry, kde nedostatek osobních setkání často vede k nedorozuměním. Příčinou je obvykle to, že se lidé neznají a pak daleko častěji řeší problémy raději … Continue reading "Online prostředí v Agilu" The post Online prostředí v Agilu first appeared on Zuzi's Blog o Agilu a Scrumu.
Základním stavebním kamenem agilního prostředí je spolupráce jak v rámci týmu, tak se zákazníky a stakeholdery. A to není v dnešním často distribuovaném prostředí snadné. Práce na dálku přináší specifické komunikační bariéry, kde nedostatek osobních setkání často vede k nedorozuměním. Příčinou je obvykle to, že se lidé neznají a pak daleko častěji řeší problémy raději sami, než aby se zeptali kolegů na radu. Taková prostředí pak mají nízkou kreativitu a lidé se nerozvíjejí a nerostou. Asynchronní práce přes několik časových pásem a kulturní rozdíly různých prostředí tomu samozřejmě nijak nepomáhají. A tak se stává, že bez ohledu na nástroje, které týmovou spolupráci ve virtuálním světě umožňují, přestáváme spolupracovat a vracíme se k individuální práci jednotlivců. Distribuované prostředí nesmí znamenat ztrátu týmové kultury. Věnujte proto pozornost vztahům mezi lidmi, vytvořte prostor pro neformální interakce, kde se lidé můžou navzájem poznat. Kreativita není lineární proces, nevzniká v izolaci, ale ve spolupráci s ostatními. A bez inovací v dnešním světě dlouho nepřežijete. Takže jaké nástroje vám můžou v online prostředí pomoct? Google Drive nabízí poměrně komplexní sadu nástrojů pro spolupráci ať už pro sdílení a psaní dokumentů, spreadsheetů, prezentací, kalendářů a mailů. Mural nebo Miro nabízí praktickou společnou plochu, kde můžete brainstormovat User Story v rámci Backlog Refinementů, facilitovat týmovou Retrospektivu, nebo libovolnou diskuzi. Trello implementuje Kanbanovou tabuli, kde vidíte aktuální workflow a stav práce. Slack je dnes daleko populárnější než posílání emailů. Je to dobrý komunikační kanál pro sdílení informací v rámci týmu. V různých kanálech pak mohou probíhat diskuse na různá témata. Vše je transparentní pro všechny, ale podle konkrétní potřeby si můžete určitá témata filtrovat. Zoom, Google Meet nebo Teams jsou dobré nástroje pro komunikaci. V klasickém světě jste lidi posadili do jedné místnosti, aby komunikovali a spolupracovali, ve virtuálním světě vytváříte společný virtuální prostor, kde probíhá v průběhu dne veškerá komunikace a spolupráce v rámci týmu. Nepodceňujte sílu obrazového vjemu. Je daleko těžší spolupracovat s někým koho nevidíte než s někým, kdo je face to face, chcete-li, nebo video to video. Distribuované týmy by měly minimalizovat manuální procesy. Automatizované testování je snad již dnes běžné, a jestli ne, nástroje jako Selenium, Cypress nebo Jenkins pro rychlou validaci kódu a CI/CD platformy jako GitLab nebo CircleCI pro flexibilní nasazení jsou dobrým začátkem. Agilita a práce na dálku nejsou protiklady. Ve virtuální světě se vlastně pro agilní týmy nic moc nemění, jen nástroje – z lepítek k Muralu a Miru, z místnosti do virtuálního video prostoru. To, co je těžké udržet jsou vztahy, důvěra a spolupráce a nenechat lidi sklouznout k individuální práci. Individualismus zabíjí kulturu i inovace. A to asi v dnešním dynamicky se měnícím světě nechcete. The post Online prostředí v Agilu first appeared on Zuzi's Blog o Agilu a Scrumu.
Jedna z takových technik, která je v agilním světě často opomíjena, je pravidelná změna. Základem je uvědomit si, že ideální nikdy nebudete. Ideální stav neexistuje, ale je potřeba mu rozumět. Je to taková hvězda na horizontu, ke které se v pravidelných krátkých iteracích ohlížíme a hledáme cesty jak se k ní dostat blíž. Manageři, ale … Continue reading "Pořád je co zlepšovat" The post Pořád je co zlepšovat first appeared on Zuzi's Blog o Agilu a Scrumu.
Jedna z takových technik, která je v agilním světě často opomíjena, je pravidelná změna. Základem je uvědomit si, že ideální nikdy nebudete. Ideální stav neexistuje, ale je potřeba mu rozumět. Je to taková hvězda na horizontu, ke které se v pravidelných krátkých iteracích ohlížíme a hledáme cesty jak se k ní dostat blíž. Manageři, ale i ScrumMasteři se mě často ptají, kdy bude taková transformace hotová. Ale ona vlastně nikdy hotová nebude, protože v agilním světě pořád existuje lepší cesta. Takže paradoxně agilní transformace je u konce tehdy, když ten konec přestanete hledat a zvyknete si naopak neustále challengovat svůj styl práce, svoje procesy, svoje praktiky. Neustále hledat zlepšení. Jak to celé funguje? Pracujeme v krátkých iteracích, a to ať už Sprintech nebo dnech, kde se učíme, zlepšujeme a měníme. Na konci každého Sprintu máme Retrospektivu, kde se díváme na to, co by šlo zlepšit v našem fungování abychom mohli lépe spolupracovat jako tým. Současně na konci každého Sprintu máme Sprint Review, kde se díváme na to, co by šlo zlepšit v našem produktu na základě zpětné vazby od zákazníků, a nakonec na denní bázi máme Daily Scrum, kde se díváme na to, jak bychom se mohli lépe zorganizovat, abychom maximalizovali hodnotu vzhledem k cíli Sprintu a dodali zákazníkům co nejvíce hodnoty. Takže Scrum není o ničem jiném než neustálém zlepšování. Spoustu týmů po čase napadne, že by možná nemuseli dělat Scrum a že by bylo jednodušší zkusit Kanban. Kanban vlastně říká, že “Na začátku se nemusíte měnit, stačí vizualizovat jak pracujete a …”. Bohužel tam právě většina týmů skončí číst a jediné, co si pamatuje je, že se nemusí měnit. To je ale jen začátek věty. Ta druhá polovina říká “… pomocí neustálých drobných zlepšení a změn ve vašem fungování hledat efektivnější a lepší proces.” Takže se měnit musíte, a často velice radikálně. Ale to už jaksi většinou zapadne. A protože nejste dostatečně agilní, tedy nemáte rádi změny, chcete stabilitu a jistotu, tak takový Kanban často nic nezmění a zbyde z něj jen tabule, na kterou se nikdo nedívá. Ale všichni jsou spokojeni, protože se nemusí měnit. Kaizen, tedy změna k lepšímu, se jako filozofie stal populární v Japonsku po druhé světové válce, kde výrazně ovlivnil řízení a kvalitu výroby. A z Japonska se tak dostal do celého světa. Agilní svět má Kaizen jako jeden ze základních principů. Je to jednoduché. Když se neměníte, nejste agilní. The post Pořád je co zlepšovat first appeared on Zuzi's Blog o Agilu a Scrumu.
Často se mě lidi ptají, jak poznám, že je organizace agilní. Tak jsem sepsala sedm bodů, na které se dívám já: Pracujeme týmově (tedy není to skupina samostatně pracujících jednotlivců) Neustále se zlepšujeme (nástroje, procesy a praktiky jsou téma k diskusi) Zákazník spolupracuje s týmem jako rovnocenný partner (není schovaný ani za manažera ani za … Continue reading "Checklist Agilní organizace" The post Checklist Agilní organizace first appeared on Zuzi's Blog o Agilu a Scrumu.
Často se mě lidi ptají, jak poznám, že je organizace agilní. Tak jsem sepsala sedm bodů, na které se dívám já: Pracujeme týmově (tedy není to skupina samostatně pracujících jednotlivců) Neustále se zlepšujeme (nástroje, procesy a praktiky jsou téma k diskusi) Zákazník spolupracuje s týmem jako rovnocenný partner (není schovaný ani za manažera ani za smlouvu) Dodáváme business hodnotu (tedy nejen práci, ale něco co funguje end-to-end) Soustředíme se na hodnotu, měříme dopad na business (nikoliv effort, velocity a odhady) Týmy mají autonomii se samy rozhodovat a organizovat Vysoká transparentnost a dostupnost informací Určitě by se toho našlo víc, ale tohle obvykle stačí. Druhá otázka z podobného spektra je, jestli můžeme někde vidět dobrou agilní transformaci. Problém ale není v tom něco vidět, problém je v tom, že lidé na začátku agilní cesty často hledají něco, co by mohli zkopírovat. Rádi by dostali checklist nástrojů a praktik. Agile ale není o praktikách, nástrojích ani procesech, a tak je v podstatě úplně jedno kam je pošlete. Oni stejně řeknou “Ale oni neměli tohle a neměli tamto”. Ono totiž není podstatné, co měli a co neměli, ale jak k věcem přistupovali. A to z návštěvy nikdy není vidět. Je to zakódováno v kultuře, je to schováno pod povrchem a nikdo si to ani neuvědomuje. Když jsem já začínala se Scrumem, bylo to ve firmě, která hodně spolupracovala, lidé si pomáhali navzájem, měli jsme hodně otevřenou kulturu. Takže nám spousta věcí šla sama. A my to brali za normální. Když jsem ale pak pracovala v různých jiných organizacích, zjistila jsem, že to bylo vlastně docela neobvyklé a unikátní prostředí. Ale já ho brala za standard a nikdy by mě nenapadlo ho zmínit. Takže nehledejte, co byste okopírovali. Agilními se musíte stát. A to se dá jen tak, že začnete experimentovat, zkoušet nové věci a postupně se zlepšovat. Žádné zkratky tam nejsou. The post Checklist Agilní organizace first appeared on Zuzi's Blog o Agilu a Scrumu.
Týmová spolupráce vs. skupina jednotlivců
Jedním ze základních pilířů agilního fungování je tým. Na rozdíl od skupiny jednotlivců má takový tým společný cíl a dělá všechno proto, aby ho dosáhl. Skupina jednotlivců pracuje samostatně a hlavním úkolem je dobrá koordinace mezi nimi. Rozdají si úkoly a ty pak synchronizují. Každý ví, co je jeho práce, a moc se nestará o … Continue reading "Týmová spolupráce vs. skupina jednotlivců" The post Týmová spolupráce vs. skupina jednotlivců first appeared on Zuzi's Blog o Agilu a Scrumu.
Jedním ze základních pilířů agilního fungování je tým. Na rozdíl od skupiny jednotlivců má takový tým společný cíl a dělá všechno proto, aby ho dosáhl. Skupina jednotlivců pracuje samostatně a hlavním úkolem je dobrá koordinace mezi nimi. Rozdají si úkoly a ty pak synchronizují. Každý ví, co je jeho práce, a moc se nestará o to co dělají ostatní. Ostatně to, co dělají ostatní není jeho práce. Vznikají tak funkční sila, je to prostředí, které dobře funguje pro stabilní činnosti, které jsou naplánované dopředu. Je to prostředí, které nemá velkou zastupitelnost ani flexibilitu. Každý si hledí svého. Funguje dobře, dokud se priority moc nemění a dokud je business stabilní. Není moc kreativní ani inovativní. Dobře vytrénovaní jednotlivci jsou rychlí. Dodávají úkol za úkolem. Ale moc nepřemýšlí, jestli existuje lepší řešení, ani jestli to celé dohromady dává smysl. Prostě dělají svoje úlohy a o víc se nestarají. Týmy naopak dokážou rychle najít kreativní řešení komplexních problémů. Jsou inovativnější a flexibilnější. Mají cíl a za tím jdou. Ve Scrumu je takovým Sprint Goal, který definuje business hodnotu, které chceme společně dosáhnout. Chvíli to trvá, než takový tým postavíte. Potřebujete, aby se lidi navzájem poznali, věřili si navzájem, byli ochotni diskutovat různé názory, spolupracovali, pomáhali si a přebírali zodpovědnost za společný cíl, nejen svoji část. Takže jak na tom jste vy? Skupina jednotlivců – Tým Delegujeme zodpovědnost a pracujeme samostatně – Spolupracujeme na řešení Individuální vlastnictví úkolů – Společné vlastnictví úkolů Každý má vlastní cíl – Společný cíl Jasně definovaný leader – Každý je leaderem v učité situaci Fokus na efektivitu meetingů – Fokus na kvalitní diskusi a různé názory Měříme efektivitu jednotlivců – Měříme dodanou hodnotu The post Týmová spolupráce vs. skupina jednotlivců first appeared on Zuzi's Blog o Agilu a Scrumu.
Posledních několik blog postů jsem tady psala o Scrum Eventech a Refinementu. Mají jedno společné. Jsou o spolupráci a vyžadují dobrou facilitaci. Když jsem začínala, myslela jsem si, že facilitace je o technikách. Vybrala jsem si pár a ty jsem se naučila. A že jich je. Dám vám pár příkladů na ukázku. Checkin facilitační technika … Continue reading "Facilitace je klíč úspěchu" The post Facilitace je klíč úspěchu first appeared on Zuzi's Blog o Agilu a Scrumu.
Posledních několik blog postů jsem tady psala o Scrum Eventech a Refinementu. Mají jedno společné. Jsou o spolupráci a vyžadují dobrou facilitaci. Když jsem začínala, myslela jsem si, že facilitace je o technikách. Vybrala jsem si pár a ty jsem se naučila. A že jich je. Dám vám pár příkladů na ukázku. Checkin facilitační technika se hodí na začátek abyste zvedli energii v týmu, všichni promluvili. Použít můžete spoustu technik od klasického Weather checkin – kdybyste byli počasí/auto/filmová postava, jaké počasí/auta/filmové postavy byste byli až po různé hry. Základ je ale jednoduchost, rychlost a zábavná forma. Round-robin facilitační technika – kde dáte týmu třeba míček, plyšáka, nebo fixu, a oni si sami určují kdo bude mluvit. Mluví jen ten, kdo má míček a až skončí, hodí ho dalšímu. Všichni tak mají možnost promluvit, ale tým si sám řídí, kdo bude další. Ve virtuálním světě tato technika funguje stejně. Jen přijdete o zábavu s házením vtipného předmětu a ten kdo mluví jen jednoduše řekne kdo je další. Brainstorming facilitační technika se používá na sběr dat o dané oblasti. Sbírat můžete nápady, problémy, zlepšení, obavy,… Forma brainstormingu je flexibilní, můžete diskutovat, nápady zapisovat, generovat postit možnosti na zeď, tabuli, Miro/Mural board, můžete nechat lidi brainstormovat po skupinkách a pak výsledky prezentovat nebo to dělat ve skupině. Vše je možné. Dot-voting je jednou z mnoha technik, kde potřebujete ze spousty nápadů udělat výběr důležitějších, kterým se pak budete věnovat v detailu. Každý má několik hlasů, řekněme tři, a ty může volně rozdat tématům. Klidně i všechny jednomu tématu které je pro něj nejdůležitější. Na papírové postity děláme tečky, odtud vznikl název dot-voting. Virtuální tabule jako je Mural a Miro vabízí dot-voting jako běžnou funkcionalitu. A tak bych mohla pokračovat. Bez dobré facilitace se v agilním světě neobejde ani ScrumMaster ani Product Owner a ve finále nikdo kdo chce spolupracovat s ostatními. Je to nástroj, který v agilním prostředí potřebují umět manageři i členové týmu. Ale to hlavní není o technikách. To, co dělá facilitátory úspěšnými, je umění vnímat co se ve skupině děje, pracovat s energií, předcházet konfliktům, utdžovat zdravé prostředí. A to je teprve to pravé umění. Chcete se stát skvělým facilitátorem a vyzkoušet si facilitaci na praktických ukázkách z agilního světa? Agile Facilitation workshop je tím pravým začátkem. The post Facilitace je klíč úspěchu first appeared on Zuzi's Blog o Agilu a Scrumu.
Když už jsme prošli všechny Scrum Eventy, zbývá se ještě zastavit u Backlog Refinementu. Některé firmy mu říkají Grooming, ale na jménu nakonec nesejde. Cílem je vytvořit Product Backlog v rozumné granularitě aby byl vidět výhled a tým měl připravenou práci na dva až tři Sprinty dopředu. Víc není potřeba, nebylo by to přehledné. A … Continue reading "Jak dělat Backlog Refinement" The post Jak dělat Backlog Refinement first appeared on Zuzi's Blog o Agilu a Scrumu.
Když už jsme prošli všechny Scrum Eventy, zbývá se ještě zastavit u Backlog Refinementu. Některé firmy mu říkají Grooming, ale na jménu nakonec nesejde. Cílem je vytvořit Product Backlog v rozumné granularitě aby byl vidět výhled a tým měl připravenou práci na dva až tři Sprinty dopředu. Víc není potřeba, nebylo by to přehledné. A protože kažný Sprint tým několik položek Backlogu dokončí, musí každý Sprint několik větších kusů rozpadnout na menší a důležitější. Backlog Refinement tedy běží průběžně, tak jak je potřeba. Klíčem k úspěchu je si uvědomit že Refinement je hlavně o spolupráci. Položky backlogu by nikdy neměly vznikat v izolaci. Tedy nepíše je Product Owner a nepředává je hotové týmu jak si někteří často myslí, ale je to o spolupráci a spoluvytváření. Kdo tedy položky backlogu píše? Všichni. Product Owner, zákazníci, stakeholdeři a členové týmu kterým ve Scrumu říkáme developers – tedy business analytici, developeři, testeři, designéři, … . Refinement probíhá různě. Někdy pozvete všechny na workshop, kde společně rozmyslí a rozpadnou několik položek backlogu, někdy se sejde jen pár členů týmu a spolu se zákazníkem začnete nějakou oblast popoisovat, a přemýšlet o potřebách které musí pokrýt. Jindy menší skupinka nějakou část produktu rozpadne na menší a jasnější kousky. Není to ani pravidelně naplánovaná aktivita tedy Scrum Event, není ani centralizovaná. Naopak. Zůčastní se ti co se potřebují zúčastnit, v čase, kdy je to potřeba. Ad hoc. Velmi agilní. Nicméně na konci dne musí celý Scrum tým rozumět jednotlivým položkám backlogu v dané granularitě a chápat jejich priority. Refinement tedy potřebuje jako pre-requisitu self-managing cross-funcitional tým. Self-managing proto, aby převzal za refinemnt vlastnictví a zodpovědnost a cross-funcitional aby měl potřebné znalosti a skily. Role Procuct Ownera tedy není jako zapisovatel, ale spočívá spíše ve výběru vhodných účastníků a facilitaci společné spolupráce než psaní samotných storek. Product Owner Je často facilitátorem spolupráce, dává konverzaci směr a smysl. Product Owner dle potřeby může vždy požádat o facilitaci ScrumMastera, ale umění facilitace dělá refinement významně snažší. The post Jak dělat Backlog Refinement first appeared on Zuzi's Blog o Agilu a Scrumu.
Sprint Review je klíčovým prvkem Scrumu. Probíhá na konci každého Sprintu, aby Scrum tým zjistil, jestli jde správným směrem. Nutnou podmínkou úspěchu je dodávat hodnotu, ne jen nahodilé technické tásky. Cíl: Získat zpětnou vazbu od zákazníků, případně interních stakeholderů. Délka: Podle počtu týmů a zákazníků bude Sprint Review trvat něco mezi 15 min a dvěmi … Continue reading "Scrum Eventy: Sprint Review" The post Scrum Eventy: Sprint Review first appeared on Zuzi's Blog o Agilu a Scrumu.
Sprint Review je klíčovým prvkem Scrumu. Probíhá na konci každého Sprintu, aby Scrum tým zjistil, jestli jde správným směrem. Nutnou podmínkou úspěchu je dodávat hodnotu, ne jen nahodilé technické tásky. Cíl: Získat zpětnou vazbu od zákazníků, případně interních stakeholderů. Délka: Podle počtu týmů a zákazníků bude Sprint Review trvat něco mezi 15 min a dvěmi hodinami (pro produkty dodávané více týmy). Jak: Hlavní je si uvědomit, že cílem Sprint Review není akceptace, ale zpětná vazba od zákazníků. Sprint Review není prezentace pro Product Ownera, ten je součástí Scrum týmu a na Sprint Review společně s Developery ukazují hodnotu zákazníkům. Členové týmu prezentují zákazníkům hodnotu, kterou dodali, nikoliv technické řešení. Zákazníci dávají týmu zpětnou vazbu. Na zpětnou vazbu není třeba nijak reagovat, jen ji pochopit. Co s danou funkcionalitou uděláme je součástí Backlog Refinementu. Je vhodné, aby Product Owner neprezentoval, ale byl dobrým posluchačem a zaměřil se na získání zpětné vazby. Sprint Review není o prezentaci, ale o zpětné vazbě. Často tedy místo ukazování funkcionality necháte zákazníky produkt používat a díváte se, jak s produktem pracují. Na Sprint Review musíte pozvat ty stakeholdery a zákazníky kteří vám na danou funkcionalitu mohou dát relevantní zpětnou vazbu. The post Scrum Eventy: Sprint Review first appeared on Zuzi's Blog o Agilu a Scrumu.
Daily Scrum je nejkratší Scrum event který máme. Funguje jako zpětná vazba na spolupráci v týmu a probíhá každý den. Často se mu říká Standup nebo Daily. Aby fungoval musíte mít tým co má společný cíl, ne jen skupinu jednotlivců, co si rozdá úlohy a pak na nich samostatně pracuje. Cíl: Cílem Daily Scrumu je … Continue reading "Scrum Eventy: Daily Scrum" The post Scrum Eventy: Daily Scrum first appeared on Zuzi's Blog o Agilu a Scrumu.
Daily Scrum je nejkratší Scrum event který máme. Funguje jako zpětná vazba na spolupráci v týmu a probíhá každý den. Často se mu říká Standup nebo Daily. Aby fungoval musíte mít tým co má společný cíl, ne jen skupinu jednotlivců, co si rozdá úlohy a pak na nich samostatně pracuje. Cíl: Cílem Daily Scrumu je podívat se, jak jsme pokročili vzhledem ke Sprint Goalu. Délka: Jestliže vám Daily Scrum pravidelně trvá víc než 5 min, pravděpodobně tam řešíte věci, které na Daily Scrum nepatří. Jak: Daily Scrum je reflexí týmu na self-management. I když jde vše dobře, je dobré se čas od času zastavit a podívat se, jestli vše ještě stihneme podle plánu anebo se musíme zorganizovat jinak. Daily Scrum by měl být každý den ve stejný čas. Tedy nikde není řečeno, že by měl být ráno. Sprint Goal není status jednotlivce a ani by neměl sklouznout k detailním konverzacím o řešení. S problémy by členové týmu neměli čekat až na Daily Scrum, ale měli by je řešit v průběhu Sprintu. Daily Scrum by neměl být jedinou příležitostí kdy se tým vidí. Scrum tým musí aktivně spolupracovat v průběhu celého Sprintu. Daily Scrum je dobrou příležitostí se na chvíli zastavit a přeorganizovat, jak spolupracujeme. Daily Scrum je pro Developery, nikoliv pro ScrumMastera nebo Product Ownera. Jednotlivé položky Sprint Backlogu nevlastní jednotlivci, ale vždy celý tým. V průběhu Sprintu je vhodné minimalizovat work in progress, tedy jako tým pracovat jen na jedné položce Sprint Backlogu v jeden čas, a dokončovat je tak postupně (Swarming). Tým pak má větší focus, pocit vlastnictví, a také zodpovědnost za dokončení. Je doporučené nejen v rámci týmu spolupracovat na jedné položce backlogu ale i na jednotlivých táskách (Pairing, Mobbing). Daily Scrum je nejen o reflexi ale i pomáhání si navzájem. Jednotlivé tásky nikomu nepatří, a tedy se často přesouvají mezi jednotlivými členy, aby tým optimalizoval práci, která je potřeba dokončit. The post Scrum Eventy: Daily Scrum first appeared on Zuzi's Blog o Agilu a Scrumu.
Jako každý rok, chystáme v září konferenci Agile Prague. Agile Prague je každoročně největší událostí Agilního světa a stejně jako poslední roky má bohatý program. Takže na co se můžete těšit? Každý den začínáme dvěma keynotes, dále pak program kombinuje krátké 30 min talky které jdou vždy do hloubko konkrétního tématu, praktické odpolední workshopy a case-studies … Continue reading "Přijďte na konferenci Agile Prague" The post Přijďte na konferenci Agile Prague first appeared on Zuzi's Blog o Agilu a Scrumu.
Jako každý rok, chystáme v září konferenci Agile Prague. Agile Prague je každoročně největší událostí Agilního světa a stejně jako poslední roky má bohatý program. Takže na co se můžete těšit? Každý den začínáme dvěma keynotes, dále pak program kombinuje krátké 30 min talky které jdou vždy do hloubko konkrétního tématu, praktické odpolední workshopy a case-studies z agilních organizací. Jako již tradičně poledne není jen čas oběda, ale i možnost zapojit se do openspace, kde program vzniká na místě a kdokoli z vás může nabídnout jakékoli téma o které se chce podělit nebo se o něm něco dozvědět. Věnovat se budeme velkým transformacím, leadershipu, modernímu managementu, kultuře týmů, produktům a scalingu, agilitě na úrovni organizace. Nechte se inspirovat. Po oba dva dny zároveň běží Coaches Clinic, tedy místo, kde vám zkušení koučové poradí s čímkoli budete potřebovat. Letos se můžete těšit na skvělé řečníky, například Mirko Kleinera, leadera v oblasti Lean-Agile Procurement, Romana Pichlera, předního odborníka na produktový management, a Pera Beininga, jediného autorizovaného školitele FaST v Evropě. A tak bych mohla pokračovat. <img loading="lazy" class="alignnone wp-image-1189 size-medium" src="http://soch.cz/blog/wp-content/uploads/2024/06/speakers-300x176.png" alt="" width="300" height="176" srcset="https://soch.cz/blog/wp-content/uploads/2024/06/speakers-300x176.png 300w, https://soch.cz/blog/wp-content/uploads/2024/06/speakers-1024x601.png 1024w, https://soch.cz/blog/wp-content/uploads/2024/06/speakers-768x451.png 768w, https://soch.cz/blog/wp-content/uploads/2024/06/speakers-1536x901.png 1536w, https://soch.cz/blog/wp-content/uploads/2024/06/speakers-1200x704.png 1200w, https://soch.cz/blog/wp-content/uploads/2024/06/speakers.png 1912w" sizes="(max-width: 300px) 85vw, 300px" /> Ostatně posuďte sami a podívejte se na program konference. Jako obvykle je konference v okolních dnech doplněna několika 2 denními workshopy: ICAgile Certified Professional in Agile Coaching s Johnem Barrattem 18.–19. září 2024, Business Resilience s Angel Diaz Maroto 18.–19. září 2024, Org Topologies Practitioner s Alexey Krivitskym a Rolandem Flemmem 12.–13. září 2024. Září je veskrze agilní měsíc. Hned po AgilePrague která se koná 16.-17. září je 18. září přes ulici konference Women In Agile. A jako rozehřátí si můžete 9.-10. září ještě před Agile Prague zajet do Stockholmu na Regional Scrum Gathering. Myslím, že se je na co těšit. Doufám, že se tam v září potkáme. Registrujte se včas, míváme vyprodáno. The post Přijďte na konferenci Agile Prague first appeared on Zuzi's Blog o Agilu a Scrumu.
Na začátku každého Sprintu tým říká, co si myslí že dokončí, tedy vybírá Sprint Backlog. Je to taková předpověď toho, co asi budou dělat, tedy je možné ji kdykoliv v průběhu Sprintu změnit. Tým se ale zavazuje, že udělá maximum pro dosažení cíle Sprintu, který se naopak v průběhu Sprintu nemění. Cíl: Na Sprint Planning přichází Product … Continue reading "Scrum Eventy: Sprint Planning" The post Scrum Eventy: Sprint Planning first appeared on Zuzi's Blog o Agilu a Scrumu.
Na začátku každého Sprintu tým říká, co si myslí že dokončí, tedy vybírá Sprint Backlog. Je to taková předpověď toho, co asi budou dělat, tedy je možné ji kdykoliv v průběhu Sprintu změnit. Tým se ale zavazuje, že udělá maximum pro dosažení cíle Sprintu, který se naopak v průběhu Sprintu nemění. Cíl: Na Sprint Planning přichází Product Owner se Sprint Goalem na základě kterého potom členové týmu (Developers) vybírají Sprint Backlog a domlouvají se, jak budou jako tým spolupracovat. Délka: Když tým rozumí Product Backlogu, business hodnotě jednotlivých položek backlogu a prioritám je Sprint Planning je poměrně jednoduchý a netrvá déle než dvacet minut. Když ovšem tým dělá Backlog Refinement až na planningu, takový Sprint Planning trvá klidně i několik dní. Jak na to: Prerequisitou Sprint Planningu je dobré porozumění Backlogu. Prioritní položky Backlogu by měly být připravené v takové kvalitě, aby tým rozuměl dané potřebě zákazníka a věděl, jak jí bude řešit. Sprint Planning je dobré vizualizovat například na Scrum Boardu, aby všichni členové týmu viděli, co plánují dělat. Začínající týmy si většinou na planningu rozpadnou vybrané položky Backlogu na konkrétní tásky aby každý člen týmu rozuměl konkrétním činnostem a lépe se jim plánovalo, jak na dané položce backlogu budou spolupracovat. Sprint Goal se během Sprintu nemění, položky Sprint Backlogu a tásky se mohou měnit kdykoliv existuje lepší cesta, jak maximalizovat hodnotu vzhledem ke Sprint Goalu. Sprint Goal je pro Sprint jenom jeden, aby určoval směr, položek Sprint Backlogu může být více. Obvykle týmy plánují 3-5 položek backlogu na Sprint, kde ta největší by měla být týmem dokončitelná maximálně za půl Sprintu. Sprint Goal je řízený potřebou zákazníka, Sprint Backlog naopak definuje, co můžeme udělat my abychom potřebu zákazníka naplnili. Tásky potom reprezentují konkrétní činnosti například business analýzu, změnu backendu, frontendu, testování apod. The post Scrum Eventy: Sprint Planning first appeared on Zuzi's Blog o Agilu a Scrumu.